szőlőink
Falusi vendéglátás a Monori Pincefaluban
A falusi vendéglátás jóval több, mint az alapvető szállásadási és étkezési szolgáltatások biztosítása, a falusi vendéglátás a hagyományos falusi környezet megőrzését, a mezőgazdaság, a hagyományos építészet és mesterségek továbbélését segítő tevékenység, amely számottevően növelheti a vidék népességmegtartó erejét
Kékfrankos a "sokoldalú magyar fajta"
A Kárpát-medence talán legjellegzetesebb kékszőlő fajtája a kékfrankos, amely hazai felmenőkkel és magyarokra jellemző sokszínűséggel, ötletes megoldásokkal, változatos felhasználási lehetőségekkel büszkélkedhet.
Ezt teszi borainkkal a klímaváltozás
Manapság egyre többet hallunk a klímaváltozás okozta problémákról. Egy predektív kutatás szerint sajnos ez 2050-re globálisan kihatással lesz a szőlő- és borágazatára is.
A fent említett kimutatás elemezte, hogy melyik régió lesz alkalmas a hőmérséklet emelkedése, és a szárazság ellenére is bortermelésre. Meglepő adatok születtek, sőt, mondhatjuk ijesztőnek is, ha csak az európai viszonylatot tekintjük meg ezen a térképen.
Monorról a szőlő bűvöletében
Monor az 1000 pince városa!
Monor város 1998-ban ünnepelte első írásos említésének 600 éves évfordulóját. Az első ismert oklevél, amely Zsigmond király uralkodása idején, 1398-ban jelent meg, még Monar-ként említi városunkat, de a 3 évvel később, 1401-ben keletkezett határleírás már a mai nevén, Monor-ként. Az első hiteles térképi ábrázolás Monorról és környékéről a Mária-Terézia által elrendelt katonai felmérés alapján készült. Az 1780-ban elkészült térképlap már olyan részletes térkép, hogy az Alszög, a Főszög, a református templom és környéke, a szőlők és az erdők kiterjedése is leolvasható róla. Az első magyarnyelvű földrajzi szótár így ír Monorról 1799-ben:”Monor magyar falu Pest Várm. földes Ura az Egri Káptalanbéli Uraság, lakosai katolikusok, többen reformátusok,…bora meglehetősen sok terem,úgy mindenféle gabonája is.”